Forestil jer vores planet uden folk.
Forestil jer, at alle mennesker simpelthen er forsvundet.
Dette er ikke historien om, hvordan det kan ske, men hvad der så sker'.
I dette afsnit kommer USA's hovedstad under angreb.
Over 3200 km væk står Hollywood over for sine egne trusler.
Og andre steder står nationale skatte på spil.
Hvad overlever? Hvem eller hvad lager over efter os?
Kan en anden hovedstad for mennesker opstå til havs?
Vi besøger vores engang så travle byers fremtid -
- og et sted, der allerede er forladt.
Velkommen til Jorden. Befolkning: 0.
1 DAG EFTER MENNESKET
Det er 1 dag efter mennesket.
I rotunden i nationalarkivet ligger USA's forfatning til skue.
1 dag efter mennesket er der ingen til at låse den inde.
Dokumentet bevares i en forseglet muntre fyldt med argon.
Det er en gas, der erstatter ilt og luft, der skader papiret med tiden.
Hvor længe beskyttes et af USA's mest værdifulde dokumenter?
Washingtonmonumentet, der er bygget af 82.000 ton sten, -
- er befriet fra de daglige turistbesøg.
Parlamentsbygningerne er spøgelsesagtigt tavse.
Lincoln skuer ud over en dæmning, der spejler det menneskelige fravær.
På menneskets tid
...krævedes 350 mand for at vedligeholde National Mall.
Den behøvede allerede dyre reparationer og restaurering, -
- så hvor længe kan infrastrukturen holde?
Washington D.C. trues af en snigende fjende.
Fugt er det, vi kæmper mod, når det gælder mindesmærkerne.
Den accelererer nedbrydningen.
Vand, nøglen til vores eksistens, truer nu alt, hvad vi har bygget.
1 UGE EFTER MENNESKET
1 uge efter mennesket.
I verdens underholdningshovedstad ligger Los Angeles' veje tavse.
US Bank Tower, den højeste bygning vest for Mississippi, -
- var bygget til at blive beboet i over 100 år.
Den skulle også kunne klare skælv på over 7,5 på Richterskalaen.
Hvor længe bliver den stående uden at blive vedligeholdt? Vi får se
2 UGER EFTER MENNESKET
2 uger efter mennesket.
I de zoologiske haver i Washington D.C. og i L.A. dør dyrene.
Elefanterne er desperate uden deres vegetariske kost -
- på 61 kg per dag. Med deres intelligens og stærke snabler -
- kan de løfte cirka 270 kg. De bryder ud.
Elefanter er godt udrustede til at leve uden mennesker.
De kan forsvare sig mod så godt som alle rovdyr.
Før mennesket kom til Nordamerika for ca. 13.000 år siden,-
- dominerede mammutter, elefantens slægtning, græssletterne.
Det er en gruppe dyr, der klarede sig godt i Amerika før os.
De skal nok klare sig fint uden os igen.
De begynder nye liv i byernes jungler.
Kan de genvinde deres gamle områder?
2 uger efter mennesket ligger 3000 ton affald frit i Hollywood.
Nogle kloakker fører affaldet ud i havet, -
- hvor det ender i et flydende affaldsbjerg i Stillehavet.
"Affaldspletten" mellem San Francisco og Hawaii -
- består af 3,5 millioner ton næsten uforgængeligt plastikaffald.
En flydende losseplads dobbelt så stor som Texas.
Hvor lang tid går der, før Stillehavet er af med vores skrald?
3 UGER EFTER MENNESKET
3 uger efter mennesket -
- får Los Angeles en helt ny slags ansigtsløftning.
Vi ser Los Angeles som et paradis. Men vi har skabt det paradis.
På menneskets tid brugte indbyggerne 518 liter vand -
- per person per dag. Over halvdelen brugtes til plæner og planter.
87 procent af vandet kom langvejsfra.
I over 100 år kom meget af det fra Owens Valley -
- hundreder af kilometer mod nord gennem to akvædukter.
Denne kanal fører 470 mio. liter vand med sig hver dag.
Det er en stor del af Los Angeles' vandforsyning.
Vandel flyder gennem en række kraftværker.
Når de går i stå, holdes vandet tilbage og danner nye reservoirer,
- hvilket nægter byen dens vandforsyning.
Forestil jer livet uden mennesker. Pludselig tager ingen sig af noget.
Ingen passer vandstrømmen eller hvor, vandet flyder hen.
1 MÅNED EFTER MENNESKET
1 måned efter os begynder L.A. at vende tilbage sin naturlige form.
Los Angeles er egentlig en ørken.
De tørstige grønne plæner, træerne og haverne visner, -
- hvilket giver forudsætningerne for en kommende stor katastrofe.
3200 km derfra er problemet det modsatte.
Der er for meget vand i Washington D.C. Byen drukner.
Livet efter mennesket langs Potomac-floden bliver anderledes.
Vandniveauet og oversvømmelserne stiger, -
- fordi mere af vandet flyder i floden i stedet for at blive brugt -
- til at bade og som drikkevand i Washington D.C.
Ødelagte pumper udløser en oversvømmelse, -
- der drukner gaderne.
Et problem med Washington D.C. er, at byen blev bygget -
- med permanent arkitektur midt i en sump.
Da de første bosættere gik i land her, var byen en sump.
Bæverdæmninger skabte store vådområder.
På menneskets tid indfangede man og flyttede bæverne, -
- der gnavede i byens berømte kirsebærtræer.
Nu har bæverne tænk! sig at genvinde magten.
2 MÅNEDER EFTER MENNESKET
2 måneder efter mennesket.
På Arlington-kirkegården -
-trues den evige flamme, der markerer John F. Kennedys grav.
Den har brændt siden 1963, da turister hældte vievand på den.
En naturgasledning med et elektrisk tændingssystem holder den i gang.
Men når Washingtons elnet går i stå...
... går den elektriske tænding også i stå.
Den første større regnskylle slukker flammen før altid.
6 MÅNEDER EFTER MENNESKET
Det er et halvt år efter mennesket.
I Los Angeles, mens nogle dyr desperat leder efter vand, -
- lærer andre at tilpasse sig. Også en blodsugende plage, -
- som pludselig mangler menneskeligt protein: Myggene.
Vi er i Los Angeles, hvor der findes mange svømmebassiner.
Hvis folk forsvinder, forfalder de.
Det giver stillestående vand, hvor myggene kan forplante sig.
På menneskets tid, da lånekrisen indtraf i 2008, -
- fordobledes tilfældene af Vestnilfeber.
Årsagen var de tusinder af forladte bassiner, myggene forplantede sig i.
Et enkelt svømmebassin kan nære hundredetusinder af dem.
1 år efter mennesket er naturen ved at overtage gaderne.
Snart sætter det gang i en kæde af katastrofer, -
- der gør store byer til hovedstæder for ødelæggelse.
1 ÅR EFTER MENNESKET
Det er 1 år efter mennesket, og USA's mindesmærker angribes.
Med sine 170 m er Washingtonmonumentet -
- verdens højeste fritstående stenbygning.
De bærende vægge er 4,6 m tykke for neden og 46 cm for oven.
Det blev bygget for 125 år siden og skulle holde i århundreder.
Men allerede i menneskets tid, begyndte stenene at forvitre.
På nært hold ser vi den forvitring, der foregår løbende.
Vi kan se, hvordan mørtlen og reparationer nedbrydes.
Her er et eksempel. Trods nylig renovering er der falde! noget af.
Endda på så kort tid brydes det hele tiden ned.
Det er efter kun få hundrede år, men man ser tabene på overfladen, -
- der vil fortsætte med at ske.
1 år efter os. Trods forsømmelse ser parlamentet helt ud.
Selv kuplen af støbejern fra borgerkrigens tid holder.
Det første år sker der ikke så meget.
Men støbejernskuplen er malet, -
- og med tiden vil malingens beskyttelse høre op.
Man vil begynde at kunne se rustpletter, -
- mens jernet blottes under malingen.
Marmoret i Lincoln Memorial giver et indblik i, hvad der sker uden os.
Uden rensning vil stoppede rør forårsage sprækker i loftet.
Overhænget, der beskytter Lincoln, er forstærket med ståldragere.
Den tragiske fejl i tagkonstruktionen gør, -
- at vandet kan trænge ind og ruste stålet.
Nationens mindesmærker er under angreb. Hvilket holder længst?
3 ÅR EFTER MENNESKET.
Det er 3 år efter mennesket, og L.A. er en overgroet metropol.
Det berømte motorvejsystem er blevet grønt.
Betonen ville meget hurtigt blive usynligt.
Vejbanerne er gode for frøspredning.
Vindene, som vi får her,
- driver frøene langt ned ad de åbne korridorer.
Græs og andre planter tager snart over.
Der gror snart træer. Rødderne river betonen i stykker.
10 ÅR EFTER MENNESKET
Et årti efter mennesket er L.A. ved at blive en ørken igen.
I løbet af få år begynder de indførte planter at dø, -
- og de oprindelige planter vinder frem.
Uden akvæduktens store mængder vand -
- er de store palmer langs Beverly Hills gader nu rådnende stammer.
Dette træ indførtes i 1930'erne for at øge den eksotiske atmosfære.
Men de kræver i gennemsnit 110 liter vand om dagen.
Efter 10 tørre år dør de langsomt fra toppen og nedefter.
Los Angeles er næsten uigenkendelig.
Det er intet imod, hvad der venter'.
Skovbrande kan brænde i uger under de rette omstændigheder.
I 2007 brændte det i Santa Barbara i to måneden
Det var den længste skovbrand i Californiens nyere historie.
Når et lynnedslag starter en brand i bjergene, -
- er der ingen brandmænd, som griber ind.
Bjergbrandene, vi ser næsten hvert år her i Los Angeles, -
- ville trænge ind i byen, og så kan der opstå store brande.
Inde i centrum brænder US Bank Tower indefra og ud.
Stålrammen kan klare varmen på over 1100 grader.
Men det indre brænder hurtigt -
- og gør L.A.'s højeste bygning til et forkullet skelet.
Stålpanelerne på Walt Disney Concert Hall er brandsikre, -
- men flammerne fortærer planterne, der vokser mellem dem.
I Hollywood fortæres Grumman's Chinese Theatre på sekunder.
Men berømthedernes fod- og håndaftryk i cementen -
- overlever nemt ildhelvedet.
Det berømte Hollywoodskilts plasticmaling brænder godt.
De 15 meter høje bogstaverne bliver stående, -
- for selvom de ser ud som træ, er de lavet af stål.
50 ÅR EFTER MENNESKET
Det er 50 år inde i et liv efter mennesket.
200 år forsinket rammer det store jordskælv Los Angeles.
US Bank Tower er et forkullet stålskelet.
De øverste 21 etager har jordskælvsdæmpende sektioner,
- men efter brandskader og ingen vedligeholdelse er del uundgåeligt.
Hvis man forestiller sig en pisk, så skaber en håndledbevægelse -
- en stor bevægelse længst ude, hvor pisken svirper. Lige som bygningen.
En del af toppen styrter ned, for det er piskesnerten.
Los Angeles' rådhus er verdens højeste bygning -
- udstyret med en isoleret jordskælvsmekanisme.
Mekanismen gør, at bygningen står stille, mens jorden bevæger sig.
Men mekanismen bruger lejer af gummi til at tage stødene.
Brand og 50 år uden vedligeholdelse har nedbrud! gummiet.
Rådhuset er dødsdømt.
Trods teknologien holder intet evigt.
Især ikke i Los Angeles.
Det inkluderer endnu et filmikon.
Hollywoodskiltet styrter sammen.
Skælvet skærer de rustede bolte, der holdt bogstaverne, over.
Hurtigere end i de fleste byer forsvinder sporene af mennesket.
Washington D.C. står over for en helt anden skæbne.
100 ÅR EFTER MENNESKET
100 år efter mennesket er arven ved at forsvinde visse steder, -
- men vokser andre steder.
En vandflaske fra Californiens kyst flyder i mange år, -
- inden den til sidst suges ind i affaldspletten i Stillehavet.
Den vokser med mere plast fra Nordamerika, Kina og Japan.
Den 100 år gamle plastik vil være intakt langt ud i fremtiden.
På grund af vores plastmaterialers holdbarhed, -
- vil de være her længere, -
- end vores store bygninger af stål, beton og træ.
Efter 100 års fremvisning i nationalarkivet i Washington -
- står dokumentet med forfatningen over for en usynlig fare.
Forseglingen går i stykker og lukker luftmolekyler ind, -
- og iltindholdet stiger til 0,5 procent.
Men ingen mikroorganismer kan leve uden mindst 2 procent ilt, -
- så dokumentet er sikkert i mindst et par år til.
Det vil stadig være en relativt lufttæt og fugtsikker montre.
Amerikas grundlæggeres ord lever videre, -
- så længe taget holder.
Det seneste århundrede har bæverne haft travlt.
Nye træer lader dem bygge damme -
- og skabe nye kanaler fra Potomac-floden.
På den anden side af vådområdet ruster parlamentets kuppel.
Malingen er for længst væk, og fugt åbner fugerne, -
- så duer og andre fugle kan komme ind.
Da kuplen er bygget oven på jernbjælker, -
- er den en ideel redeplads.
Fugle vil bygge deres reder der, og regnvandet vil samle sig.
Redematerialet holder fugten ved jernet, som bliver ved med at ruste.
Rust rammer også en anden berømt bygning i Los Angeles.
Walt Disney Concert Hall blev bygget i rustfrit stål.
Dets beskyttende oxidbelægning hindrer rust i at dannes.
Efter 100 år er oxiden væk, og sølvfarven bliver til tørret blod.
Walt Disney Concert Hall er nu en spektakulær rustskulptur.
Rust ødelægger også resterne af motorvejsystemet, -
- og regn omdanner visse dele til en verden af vand.
Nogle steder i Los Angeles ligger meget lavt, -
- så når det regner, skal det indsamles. Vi har dræn, -
- hvor vandet indsamles. Så pumpes vandet væk.
Brøndene er tilstoppet med skrald, og pumperne er gået i stå.
Snesevis af små sø-økosystemer ligger langs motorvejene.
Dyrene samler sig der, for de kommer ned fra bjergene, -
- og motorvejene er retlige og enkle ruter at bevæge sig ad.
Det bliver et fint lille reservoir.
Med byttedyr følger rovdyr. Broerne er nu steder for baghold.
150 ÅR EFTER MENNESKET
Det er 150 år efter mennesket, og zoo-elefanternes slægtninge trives.
Man kan forvente store hjorde i løbet af de første 100-150 år -
- efter at de oprindelige dyr bryder ud fra haverne.
Mange af græsmarkerne, som bliver tilbage, når vi forsvinder, -
- er perfekte fil elefanter.
Jeg tror, at elefanterne sagtens vil kunne overleve.
250 ÅR EFTER MENNESKET
250 år efter mennesket.
I Washington D.C. har Lincoln Memorial store problemer.
Nogle af de rustne loftsbjælker knækker.
Lincolnstatuen findes ikke længere.
På parlamentets svækkede kuppel er den tunge frihedsgudinde -
- arkitekten bag ødelæggelserne.
Statuen trækker i den ene side og skubber i den anden.
Derfor vil hele statuen falde ned gennem kuplen, -
- og så vælter det hele som en bryllupskage.
Århundreder uden vedligeholdelse får arkivet til at styrte sammen, -
- hvilket blotlægger forfatningen for elementerne.
Den er beskyttet, men vind og regn er ikke de største trusler.
Det er solskinnet. De ultraviolette stråler blegner blækket, -
- og i løbet af få år er ordene slettet fra historien.
500 ÅR EFTER MENNESKET
500 år efter mennesket.
Washingtonmonumentet taber kampen. Stenene forvitrer.
I toppen sidder der en lille pyramide af aluminium.
Da den blev bygget i 1800-tallet, var aluminium mere værd end guld.
Den sidder der som en lynafleder.
I 1930'erne sattes der kobberstaver omkring den for at tage lynene.
Aluminiumpyramiden holder længere end kobberstavene, -
- men den kan ikke længere lede lynet væk
Lynet slår ned i gennemsnit en gang om året, hvilket truer pyramiden.
500 år efter mennesket styrter Washingtons stenbygninger i grus.
14.500 km væk er det allerede sket i en fortidig stor hovedstad.
600 ÅR EFTER MENNESKET
Seks århundreder inde i et liv efter mennesket.
I byer såsom Washington D.C. er der kun mursten og sten tilbage.
Hvordan ved vi det?
På den anden ende af Jorden findes en hovedstad, der er forladt.
Dybt inde i Cambodja rejser fem ældgamle tårn sig i junglen.
Det er Angkor Wat. Verdens største religiøse bygning.
Omkring det ligger snesevis af mindre templer.
I 1860 opdagede den franske eventyrer Henri Mahoul tårnene.
Han genfandt Angkor Wat.
I over 500 år var Angkor midtpunkt i Khmer-riget, -
- der blev regeret af almægtige konger.
Deres enorme stenbygninger kan måle sig med egypternes.
De er store. Som I kan se, er de kolossale.
De vejer nok 2,5-3 ton stykket.
Der er meget fine sammenføjninger uden mørtel.
De er lagt oven på hinanden og holdes på plads af tyngdekraften.
Angkor Wat blev forladt næsten 600 år senere i 1431, -
- da siamesiske soldater havde plyndret templet.
Alt begyndte at gå ned ad bakke. Ingen vedligeholdt templerne.
Det krævede tusindvis af mennesker for at vedligeholde dem.
Naturen tog over næsten med det samme.
I løbet af 100 år blev templet opslugt af skoven.
Af alle tempelbygningerne her er Angkor Wat det bedst bevarede.
Man tror, buddhistmunke forsøgte at redde det fra junglens greb.
Men de andre forladte templer blev ikke rørt af mennesker i 600 år, -
- og junglen viste ingen nåde.
Beng Mealea er som et mindre Angkor Wat.
I 2002 begyndte arkæologer at rydde junglen.
Naturen holdt templet i et dødegreb.
Stenene slides dagligt i stykker af trærødder.
I Beng Mealea er det kvælerfigentræet, der gør det.
Her er et af de bedste eksempler på skaderne, træerne forårsager.
Det her er en figen, der altid vokser fra taget og nedefter.
Fuglene kan lide træets frø, æder dem, og så gror frøene i maven.
Så affører de dem på taget.
Frøene begynder at vokse og slå rødder, -
- der søger ned i jorden og suger vand en masse vand op.
Rødderne udvider sig langsomt.
Her er de brud! igennem stenen. Man kan høre, den er hul.
Rødderne går lige igennem. Det forårsager store skader.
Angrebet er ubønhørligt. Når figentræet bliver gammelt, -
- vokser et nyt figentræ op og sluger det.
Her er et godt eksempel på et træ, der vikler sig rundt om et gammelt -
- og suger livet ud af det.
Træet giver store problemer for bygningen, for det er som et sejl.
Når det blæser, begynder træet at svaje og ødelægger bygningen.
Ved templet Ta Prohm bruger silkebomuldstræer deres rødder -
- til at skille stenblokkene fra hinanden.
Dette træ holder hele helligdommen oppe.
Rødderne vokser inde under den.
Se her, hvor dørstolpen har skilt sig fra karmen.
Den hviler kun på godt 2 cm.
Om to-tre år vil denne halvdel af bygningen være styrtet sammen.
Denne lille plante er skurken. Rødderne går ind i sammenføjninger -
- og leder efter fugt og næring.
Når rødderne udvider sig skiller de stenblokkene ad,
- indtil en bærende del løsner sig, og hele bygningen styrter i grus.
Flere hundrede års uhindret vækst har gjort utrolige skader.
Men et lille insekt skulle kun bruge et par år, før det gjorde skade.
Jeg står på et stort termitbo midt i indgangen til et tempel.
Det er sikkert 2 m høj og tilhørte nogle uddøde termitter.
Efter at det blev forladt, -
- gik de i gang med at æde trælofter, møbler og alt sådan noget.
Alle mulige slags dyr levede i bygningerne i århundreder.
Da mennesket flyttede ud, flyttede de mest frygtede dyr ind.
Selv i dag trives kongekobraen i templerne omkring voldgravene.
I 2003 overlevede en jæger et angreb af to bengalske tigre.
Kattedyrene skal have boet i det ødelagte tempel.
Disse lempiers skæbne er den samme som for vores hovedstæder.
600 år inde i et liv uden mennesket og uden nogen vedligeholdelse -
- vil naturen langsomt, men sikkert tage helt og holdent over.
600 ÅR EFTER MENNESKET
600 år efter mennesket.
De store sammenstyrtningers tid i vores hovedstæder er snart forbi.
De seneste årtier har set huse af tegl -
- og træ samt tårne af stål styrte sammen.
Den sidste genkendelige bygning i Los Angeles -
- er den svært rustne US Bank Tower.
Stålskyskraberen overlevede branden, der ødelagde meget i L.A.
Det store jordskælv brækkede de øverste 21 etager af, -
- men de 52 resterende overvandt oddsene i hundreder af år.
Denne bygning har en central kerne af stiv beton -
- og en ydre stålramme. Betonkernen ville være faldet sammen før, -
- hvis der af og til var frostgrader, men det sker ikke i L.A.
Det er jordskælvene, som fælder det.
Et mindre jordskælv fælder til sidst den svækkede bygning.
Kun lidt har ændre! sig i den store affaldsplet.
Med liden nedbryder sollyset plastikken i mindre og mindre dele.
Nu er det en giftig suppe med gifte såsom PCB.
Havlevende dyr og fugle får det i sig, -
- og affaldspletten lever videre langt efter mennesket.
Efter 1000 år er Washington D.C. blevet som det forsvundne Atlantis.
Århundreders stigende havniveau drukner sporene af hovedstaden.
Meget af The Mall vil ligge under vand.
Mange af bygningerne er væltet Lige som i Alexandria i Egypten, -
- hvor mange bygninger er væltet ned i vandet.
Parlamentet stikker spøgelsesagtigt frem fra bølgerne.
De forskellige rum blotlægges for himlen.
Det begynder at ligne Forum Romanum i Rom.
Washingtonmonumentet er ikke længere den stolte bygning.
Erosion og det stigende hav får fundamentet til at synke.
A! ende under vand er dets eneste chance for at overleve.
Bygninger, der synker under vandet, dækkes af mudder, sand og dynd.
Det indkapsler bygningerne, og gør dem til fossiler.
Oppe på stenbygningen har lynene misfarvet aluminiumpyramiden, -
- men den er stadig genkendelig.
Efter titusinder af år uden os, -
- kan aluminiumpyramiden være den sidste genstand, der er tilbage her.
Aluminium har et oxidlag, der beskytter og bevarer det.
På den ene side står "Laus Deo". Pris Herren.
En nations sidste ord til fremtiden.
Tekster: David Ibsen www.sdimedia.com